Bár kívül esik a központtól, a Babits Mihály Emlékházat semmiképp ne hagyjátok ki, ha Esztergomban jártok! A költő és felesége, Török Sophie rendszeresen töltötték ebben a kis házban a nyarakat, ahová az évek alatt a magyar kultúra és irodalom legnagyobb alakjai is gyakran eljöttek látogatóba – az ő emléküket őrzi a híres autogramfal is.
Ha valaki elutazik Esztergomba, a bazilika és a Duna-part az első számú célpontja, ezért egyáltalán nem hibáztatjuk, de ha már ott vagyunk, érdemes felfedezni az olyan kevésbé frekventált helyeket, mint amilyen Babits Mihály egykori előhegyi otthona.
Az 1920-as évek elején épült, szőlőtőkékkel teli présházat 1924-ben vásárolta meg Babits Mihály és felesége, Török Sophie (Tanner Ilona), akik szinte rögtön beleszerettek a környékbe, ami a „hegyi költőt” egyébként szülővárosára, Szekszárdra emlékeztette.
Fecskefészek
Maga volt az idill ez az esztergomi házikó Babits számára, aki feleségével, Török Sophie-val mindig is vágyott egy házra, legyen az bárhol és legyen bármekkora. A boldogság szigete volt ez ott fenn a hegyen, a tornáccal, a hatalmas kerttel és a panorámával, messze a nagyváros zajától és a bérházakkal teleépült, szürke Budapesttől. Amint beköszöntött a napsütés, úgy hagyták maguk mögött a VIII. kerületi, Reviczky utcai lakásukat, és kint voltak Esztergom Előhegyén a házban egészen a hidegebb, esős őszi napok beköszöntéig.
![2024.06.14 esztergom bodorkosmate-03288](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5755/57553/575537/57553729_710b92558ed8c9ed1bfe2d5ce4da0f8d_wm.jpg)
A Dante-fordításért kapott honorárium volt a kulcs, hogy ezt, jobban mondva az akkor eléggé lepukkant állapotban lévő présházat meg tudják vásárolni maguknak – erről eleinte mindenki próbálta lebeszélni őket. Amikor a költő megkapta a viszonylag nagyobb összeget, felmerült bennük, hogy esetleg ruhát vesznek rajta Sophie-nak, de mivel már régóta motoszkált bennük, hogy milyen jó lenne egy kis ház tulajdonosának lenni, ügyvéd barátjukhoz fordultak segítségért. Neki olyan jól sikerült befektetnie a tőzsdén a pénzt, hogy az két hét alatt már a dupláját érte, ebből pedig meg tudták venni a szoba-konyhás présházat, amit innentől kezdve szép lassan kedvükre alakítgattak.
![2024.06.14 esztergom bodorkosmate-03371](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5755/57554/575545/57554595_690404adcd21c7993dad75e25c477ccd_wm.jpg)
Babits gyakran nevezte az új helyet fecskefészeknek, amit folyamatosan építenek, szépítenek, mint a madarak. Barátainak írt leveleiben mindig így számolt be a helyzetről:
ez a fecskefészek épül, egyre szebb lesz.
A kifejezést egyébként egy Arany János-idézetből kölcsönözte, hiszen amint egy kis pénzhez jutottak, mindig hozzáépítettek valamit a házhoz, vagy kibontottak egy korábbi falat, és átalakítottak vele egy szobát. Pont emiatt van ennyire különleges hangulata a háznak.
![2024.06.14 esztergom bodorkosmate-03238](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5755/57556/575560/57556031_925e1c96c0a3335af27f07c74ceec46a_wm.jpg)
Az autogramfal, amiről mindenki ismeri
Elsőre mindenkinek a híres aláírásfal ugrik be Babitsék házáról, ami tényleg az egyik legérdekesebb része. Izgalmas beleveszni a legnagyobb írók és művészek (Radnóti Miklós, Szabó Lőrinc, Szerb Antal, Kosztolányi Dezső stb.) neveinek bogarászásába, és felfedezni, hogy mennyi mindenki megfordult a költőnél. Az aláírásfal ötletét egy kedves barátjuknál, Einczinger Ferencnél látták, és annyira megtetszett nekik, hogy megkérték az esztergomi festőt, hogy meszeljen le a tornácon egy falrészletet, ahová gyűjthetik a náluk vendégeskedők nevét.
Ne higgyük, hogy bárki ráírhatta ám a nevét a falra! Ahogy G. Tóth Franciska, a Babits Mihály Emlékház irodalomtörténésze és kulturális menedzsere mesélte nekünk, hogy bár távozás előtt minden vendég felírta a nevét a falra,
Babits és Török Sophie mindig tanácskozott arról, hogy ki érdemes arra, hogy az aláírását megőrizzék maguknak (meg az utókornak).
Úgyhogy miután kettesben maradtak, az arra méltók nevét átírták azzal a kék festékkel, amit ma is látunk a falon.
![2024.06.14 esztergom bodorkosmate-03440](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5755/57557/575571/57557107_2b43c7dbfe2f58a868c172c64c820a35_wm.jpg)
„Kertem az egész táj”
A tornácon állva mi is megtapasztaltuk azt a hangulatot és panorámát, ami Babitsot megihlette, és amibe beleszeretett. Rengeteget dolgozott itt, Gellért Oszkár volt az egyik leggyakoribb vendég, hiszen közösen szerkesztették a Nyugatot itt fent. De a szerkesztés mellett rengeteget írt és fordított is itt, itt született többek között Az Istenek halnak, az ember él kötet verseinek jelentős része, ahogy a Jónás könyve is. A verseiben rendszeresen megjelent az esztergomi táj, a bazilika, az idill, a történelem – érdekes olvasni, hogyan érinti, hogy a házukból már egy másik ország partjait látja. A költőt persze a tájon kívül más is vonzotta ide: az otthonra, a szekszárdi tájra emlékeztette.
![2024.06.14 esztergom bodorkosmate-03485](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5757/57572/575725/57572527_7d0dd9e3f1aa4c711ce5d386116eb680_wm.jpg)
A kertet egyébként nemcsak szemlélődésre és pihenésre használták, de igyekeztek önellátók is lenni, maguknak termelni a zöldséget, gyümölcsöt. A naplókból, levelekből tudjuk, hogy Török Sophie a tavaszi gyümölcsöktől az ősziig mindig befőtteket készített.
Rossz föld, de megterem itt legalább a csend
virága, nyugtató lótuszom, s odalent
kertem az egész táj, hol óriás csiga
kétszarvú dómjával e bölcs bazilika.De túl már cseh határ… Idegen katonák
s szuronyos szólamok szorítják a Dunát,
mely ma friss ér helyett zsibbasztó pántlika:
áldástalan nézi a hűs bazilika.
![2024.06.14 esztergom bodorkosmate-03269](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5757/57572/575722/57572265_40546c315e6ac9ed0597fb0999d78796_wm.jpg)
Hogy került Babits egy pegazusra?
A ház terei legalább annyi érdekességet rejtenek, mint a kert meg a panoráma. A beüvegezett verandán látunk egy nagy asztalt, tele Babits- és róla szóló kötetekkel, archív fotókkal meg egy pasziánszkártyával. Utóbbi annak a paklinak a másolata, amivel gyakran játszottak itt a délutánokon, az eredeti paklit pedig attól a családtól kapta a múzeum, akikkel mindig összejártak játszani.
A ház egyik legkülönlegesebb tárgya egy régi rádió, amelyből legendás színészek (Mensáros László, Gábor Miklós) hangján szólalnak meg Babits versei, így a Rádió, a Dal az esztergomi bazilikáról és egy Márai Sándor-írás a költőről, de természetesen maga Babits hangja sem hiányozhat a sorból.
![2024.06.14 esztergom bodorkosmate-03255](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5757/57573/575731/57573177_2b5c312f2d1dafbdaad0f5d20566d317_wm.jpg)
Babits halála után az eredeti tárgyak jó része eltűnt a házból, ami egyébként is mostoha körülmények között várta a jobb sorsot. Ám van azért itt néhány olyan tárgy vagy festmény, ami már akkor is itt volt, amikor a költő és Török Sophie a házban éltek. Ilyen a dolgozószobában található, Babitsot ábrázoló papírmasé, amit két jóbarátjától (Einczinger Ferenc, Bajor Ágost) kapott Mihály-napra.
Azért is különös ez a papírmasé, mert Babitsról a tudós költő képe él bennünk, nem pedig egy olyan humoros valakié, aki megengedi, hogy az írógépével együtt ráültessék egy pegazus hátára. A jelenetet egyébként Török Sophie alakja öleli át, amint egy olajágat és egy fehér bárányt tart a kezében – utóbbi valójában a házaspár Ádáz nevű kutyája. Babitsot annyira megnevettette ez a jelenet, hogy ki is függesztette a ház falára.
![2024.06.14 esztergom bodorkosmate-03402](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5757/57573/575734/57573491_ad55a2bbe2d0d2ac9c0099c25ee12778_wm.jpg)
A rejtélyes idézet, amit csak Szerb Antal tudott megfejteni
A dolgozó boltíves bejáratát az esztergomi festő, Einczinger Ferenc pingálta ki virágokkal, indákkal és két idézettel. Míg a külső oldalon egy Horatius-idézet: „Non ebur, neque aureum” (Sem elefántcsont, sem arany) olvasható, addig a belsőn a Szigeti veszedelem sorai állnak: „Adsz nyáron nyugovást és szép csendességet”. Hogy utóbbi honnan való, azt a sok művelt vendég közül egyedül Szerb Antal tudta megfejteni, aki visszafogottan csak annyit mondott, hogy azért ismeri az idézetet, mert épp a Zrínyi-fejezetet írja irodalomtörténeti művében.
![2024.06.14 esztergom bodorkosmate-03366](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5757/57574/575740/57574003_c6d6eb34c15c34d5521653c113c27bdc_wm.jpg)
Az emlékháznak nem az a célja, hogy felsorakoztassa itt az összes bútort és emléket, ami egykor körülvette Babitsot és Török Sophie-t, sokkal inkább a korszak hangulatát szerették volna megteremteni, és arra vállalkoztak, hogy a műhelytitkok és az alkotás hangulatát érzékeltessék a látogatóval. Mivel a költő halála után Török Sophie már nem jött vissza ide, a ház kiüresedett, a bútorokat elhordták, és ilyen-olyan lakók foglalták el maguknak a teret. A II. világháború után örömlányok tanyája lett, lakott itt egy tanár, egy rendőr törzsőrmester, egy gazdálkodó, aki a kecskéket és a baromfit a lakószobákban tartotta.
![2024.06.14 esztergom bodorkosmate-03377](https://kep.cdn.indexvas.hu/1/0/5757/57574/575743/57574383_f8811c6af4a586eb6e624cdeb0b6b068_wm.jpg)
Az egykori nyári lakot 1960-ban védetté nyilvánították és valamennyire helyreállították, ekkor egy emlékkiállítás nyílt a költőről benne. A Babits-év során, 2008-ban ismét felújították, restaurálták az autogramfalat, a belső rész díszítéseit, feliratait, értékes képeit, és a költő 125. születésnapján nyitották meg ismét.
„Csodálatos lehetőség arra, hogy megnyissa a lelkeket” – meséli G. Tóth Franciska a helyről, ahol az ott töltött 1-2 óra alatt mi úgy éreztük, hogy nem csupán egy picit jobban megismertük Babits Mihályt, de sokkal közelebb éreztük magunkhoz, mint líráján keresztül.
![](https://kep.index.hu/1/0/5757/57574/575749/57574935_3c2416734278fb0d7e3eb7992bc5c5b3_wm.jpg)
ELÉRHETŐSÉGEK
Babits Mihály Emlékház